Az oktatói pálya perspektívái a szakoktató hallgatók körében - Maczó, Edit (Dunakavics, 2023)
A pedagógus pályára lépők számának csökkenése a ’90-es évektől megfigyelhető folyamat. Az országos tanárhiány a szakmai elméletet és alapozó tárgyakat oktatók területén az egyik legsúlyosabb. Az Innovációs és Technológiai Minisztérium által kidolgozott és 2020-ban érvénybe lépő Szakképzés 4.0 elnevezésű stratégiai program többek között ezért célozta meg a szakmai- és felnőttképzés rendszerszintű megújítását, hogy az ismeretek korszerűsítésén túl a szakmájukban képzettek számára vonzóvá tegye a szakképzésbe való bekapcsolódást oktatóként. A 2021 szeptemberében indított szakoktató szak nagy érdeklődést váltott ki a szakmát oktató, ám diplomával nem rendelkezők körében – leginkább a középszintű érettségi elegendő bemeneti feltétele miatt –, mivel azonban a jelentkezők jelentős hányada nem az oktatásból, hanem a versenyszférából érkezett, a tanárképző intézményekre nagy felelősség hárul a tekintetben, hogy képzési tartalmukkal és módszereikkel az oktatói pálya iránti elhivatottságot kialakítsák, ezáltal pedig az eredeti célkitűzést, a szakmaipedagógusok csökkenő létszámának megállítását elérjék. A Dunaújvárosi Egyetem szakoktató szakos hallgatóinak körében 2022 és 2023 szeptemberében lefolytatott, teljes populációt megcélzó, kérdőíves kvantitatív kutatások célja az volt, hogy feltérképezzük, a képzés tartalma milyen irányban formálta az eredeti, egyéni célkitűzéseket – tekintettel a résztvevők elágazó érdeklődési- és tapasztalati körére –, valamint megnézzük, milyen arányú a törekvés a végzés után a szakmai képzésbe való tényleges bekapcsolódásra. Emellett arról is képet kívántunk kapni, milyen előzetesen kialakult pedagógus- és pályaképpel érkeznek a hallgatók, voltak-e a felmenőik között pedagógusok, s ezek a különböző gyökerű pedagógusképek befolyással vannak-e az oktatói pálya választásának szándékára.